І. Ю. Сліпчук, учитель вищої  кваліфікаційної категорії,
вчитель-методист ліцею № 208 м. Києва,
кандидат педагогічних наук.

Календарно-тематичне планування з біології

Укладено відповідно до «Навчальних програм для загальноосвітніх навчальних закладів: Природознавство; Біологія. 5 – 9 класи». – К. Видавничий дім «Освіта», 2013

6 клас
(70 годин – 2 години на тиждень, із них 5 годин – резервних)

№
п/п	Дата	Зміст уроку	Демонстрація, лабораторні дослідження	Домашнє завдання	
1	2	3	4	5	
Вступ (4 год)	
1/1		Основні властивості живого		§ 1	
2/2		Різноманітність життя (на прикладах тварин, рослин, грибів, бактерій). Поняття про віруси	Демонстрація
колекцій зображень (у тому числі електронних) рослин, тварин, грибів, бактерій	§ 2	
3/3		Біологія – наука про життя.
Науки, що вивчають життя		§ 3	
4/4		Методи вивчення організмів		§ 4	
Державні вимоги щодо рівня загальноосвітньої підготовки учнів
Учень/учениця:
називає: основні властивості живого (ріст, розмноження, взаємодія із зовнішнім середовищем); відміни живого від неживого; основні групи організмів (рослини, тварини, гриби, бактерії); причини різноманітності живих організмів; науки, що вивчають життя; методи вивчення організмів (спостереження, опис, порівняння, експеримент);
наводить приклади: застосування біологічних знань у практичній діяльності людини (медицині, сільському господарстві, у справі охорони природи тощо).
	
Тема 1. Клітина (10 год)	
1	2	3	4	5	
5/1		Історія вивчення клітини. Основні положення клітинної теорії		§ 5	
6/2		Лупа. Мікроскоп
		§ 6	
7/3		Практична робота № 1.
Будова світлового мікроскопа та робота з ним		с. 39 – 41	
8/4		Будова клітини на світло-оптичному та електронно-мікроскопічному рівнях.
Надходження речовин у клітину.	Демонстрація
клітин рослин за допомогою оптичного мікроскопа 	§ 7	
9/5		Будова рослинної і тваринної клітини	Демонстрація
колекцій зображень (у тому числі електронних) клітин рослин і тварин	§ 8	
10/6		Будова рослинної і тваринної клітин	Демонстрація
колекцій зображень (у тому числі електронних) клітин рослин і тварин	§ 9	
11/7		Практична робота № 2.
Виготовлення мікропрепаратів шкірки луски цибулі та розгляд її за допомогою оптичного мікроскопа	Демонстрація
клітин рослин за допомогою оптичного мікроскопа	с. 41 – 45	
12/8		Лабораторні дослідження:
•	будова клітини листка елодеї;
•	рух цитоплазми в клітинах листка елодеї			
13/9		Ріст клітин. Утворення нових клітин		§ 10	
14/10		Узагальнення. Клітина – одиниця живого		с. 45 – 46	
Державні вимоги щодо рівня загальноосвітньої підготовки учнів
Учень/учениця:
називає: основні функції клітини (ріст, розмноження, обмін з навколишнім середовищем); імена вчених, які зробили внесок у вивчення клітини (Р. Гук, Р. Броун, Т. Шванн, М. Шлейден); основні елементи світлового мікроскопа (об’єктив, окуляр, дзеркало, предметний столик, гвинт налаштування чіткості); речовини, що входять до складу клітин; складові частини клітини; спільні ознаки рослинної і тваринної клітин; відмінності рослинної і тваринної клітин; основні положення клітинної теорії;
описує: історію вивчення клітини; результати власних спостережень;
характеризує ріст клітин;
пояснює: роль хромосом у поділі клітин; біологічне значення поділу клітин;
розпізнає ( на малюнках, фотографіях): рослинну і тваринну клітини; складові частини клітини (клітинну мембрану, цитоплазму, ядро, вакуолю, хлоропласти, мітохондрії); на мікропрепаратах рослинних клітин: цитоплазму, вакуолю, клітинну оболонку;
уміє: налаштувати шкільний оптичний мікроскоп та отримати чітке зображення мікроскопічного об’єкту; виготовляти прості мікропрепарати рослинних клітин;
дотримується правил: роботи з мікроскопом та лабораторним обладнанням; виконання малюнків біологічних об’єктів;
робить висновок: всі організми складаються з клітин; клітини рослин і тварин мають спільні риси будови; клітина була відкрита завдяки винаходу мікроскопа; більшість органел клітини помітні лише під електронним мікроскопом.	
Тема 2. Одноклітинні організми. Перехід до багатоклітинності (8 год)	
1	2	3	4	5	
15/1		Бактерії – найменші одноклітинні організми 		§ 11 
Міні-проект
(за вибором):
Чому скисає молоко?
Корисний йогурт	
16/2		Значення бактерій в житті людини		§ 12, 13	
17/3		Роль бактерій у природі 		§ 14	
18/4		Одноклітинні організми	Демонстрація
мікропрепаратів одноклітинних організмів 	§ 15	
19/5		Амеба, інфузорія – одноклітинні твариноподібні організми. Малярійний плазмодій, дизентерійна амеба – одноклітинні  паразитичні організми 	Лабораторне дослідження:
спостереження інфузорій	§ 16	
20/6		Евглена зелена. Хламідомонада, хлорела – одноклітинні рослини 	Демонстрація:
•	мікропрепаратів одноклітинних організмів;
•	колекцій зображень (у тому числі електронних) одноклітинних організмів	§ 17
Міні-проект 
(за вибором):
Живі фільтри	
21/7		Губки, ульва – багатоклітинні організми	Демонстрація
колекцій зображень (у тому числі електронних) багатоклітинних організмів без тканин	§ 18,19
	
22/8		Узагальнення. Одноклітинні організми, їхня роль у природі та значення в житті людини		с. 85 – 88	
Державні вимоги щодо рівня загальноосвітньої підготовки учнів
Учень/учениця:
називає: середовища існування одноклітинних організмів; ім’я вченого, який перший побачив одноклітинні організми (А. Левенгук); ознаки бактеріальної клітини;
наводить приклади: одноклітинних організмів; використання людиною хламідомонади, хлорели, дріжджів, бактерій, губок;
описує: будову одноклітинних організмів (на прикладі вивчених); результати власних спостережень;
характеризує: прояви життєдіяльності в одноклітинних організмів (живлення, дихання, подразливість, розмноження, рух); пристосування одноклітинних рослин і тварин до середовищ життя; роль одноклітинних організмів в екосистемах; особливості будови вольвоксу, губок, ульви;
порівнює за вказаними ознаками будову і процеси життєдіяльності одноклітинних рослин і тварин;
пояснює: різницю між колоніальними і багатоклітинними організмами; пристосувальне значення переходу до багатоклітинності;
розпізнає одноклітинні організми (із числа вивчених) на малюнках та фотографіях;
застосовує знання для профілактики інфекційних та паразитарних захворювань;
дотримується правил роботи з мікроскопом;
робить висновок: клітини можуть бути самостійними організмами.	
Тема 3. Рослини (20 год)	
1	2	3	4	5	
23/1		Будова рослин. Органи рослин		§ 20
Міні-проект (за вибором):
Рослини-хижаки	
24/2		Живлення (мінеральне, повітряне) рослин	Демонстрація
вплив мінеральних речовин на розвиток рослин	§ 21	
25/3		Фотосинтез як характерна особливість рослин	Демонстрація
дослідів, що підтверджують фотосинтез	§ 21	
26/4		Дихання рослин	Демонстрація
дослідів, що підтверджують дихання	§ 21	
27/5		Клітини рослин. Тканини рослин		§ 22, 23	
28/6		Корінь: будова, основні функції (поглинання води та укріплення у ґрунті)	Лабораторне дослідження:
будови кореня
Демонстрація:
•	мікропрепаратів внутрішньої будови кореня;
•	дослідів, що підтверджують поглинання коренем води	§ 24	
29/7		Видозміни вегетативних органів (кореня)	Лабораторне дослідження:
будови коренеплоду (на прикладі моркви) 	§ 25	
30/8		Пагін: будова, основні функції 	Лабораторне дослідження:
будови пагона
Демонстрація:
•	дослідів, що підтверджують випаровування води;
•	дослідів, що підтверджують транспорт речовин по рослині	§ 26	
31/9		Брунька – зачаток пагона	Лабораторне дослідження:
будови бруньки
Дослідницький практикум
Спостереження за розвитком пагона з бруньки	§26	
32/10		Будова стебла у зв’язку з функцією транспорту речовин	Демонстрація
мікропрепаратів внутрішньої будови стебла
Дослідницький практикум
Транспорт речовин по рослині	§ 27
Міні-проект 
(за вибором):
Листопад	
33/11		Будова листка у зв’язку з функціями фотосинтезу, газообміну, випаровування води	Демонстрація
мікропрепаратів внутрішньої будови листка.
Дослідницький практикум
Дослідження процесу росту
вегетативних органів	§ 28, 29	
34/12		Видозміни вегетативних органів (пагона)	Лабораторне дослідження:
будови цибулини	§ 30	
35/13		Розмноження рослин: статеве та нестатеве. Вегетативне розмноження рослин	Дослідницький практикум
Вегетативне розмноження рослин	§ 31	
36/14		Квітка – орган розмноження	Лабораторне дослідження:
будови квітки
	§ 32
Міні-проект (за вибором):
Квіти і комахи	
37/15		Запилення. Запліднення		§ 33	
38/16		Суцвіття		§ 34	
39/17		Насінина	Лабораторне дослідження:
будови насінини
Дослідницький практикум
Дослідження умов проростання насінин	§ 35
Міні-проект (за вибором):
Рослини мандрівники	
40/18		Плід, поширення плодів	Лабораторне дослідження:
будови плода	§ 36	
41/19		Рухи рослин		§ 37	
42/20		Рослина – живий організм		с. 167 – 168	
Державні вимоги щодо рівня загальноосвітньої підготовки учнів
Учень/учениця:
називає: основні процеси життєдіяльності рослин (ріст, живлення, фотосинтез, дихання, транспорт речовин); умови, необхідні для життєдіяльності рослин; речовини, необхідні для живлення та дихання рослин; умови, за яких відбувається фотосинтез; ознаки рослинної клітини; тканини рослин (твірні, покривні, основні, провідні, механічні) та їх функції; вегетативні органи рослини (корінь, пагін (стебло, листок, брунька)) та їх основні функції; відмінності коренеплоду і кореневища; форми розмноження рослин (статеве, нестатеве); способи запилення; способи поширення плодів; умови проростання насінини;
наводить приклади: рухів рослин; рослин з видозмінами кореня (3 – 4), рослин з видозмінами пагона та його частин (3 – 4); способів вегетативного розмноження рослин (3 – 4); рослин з різними типами суцвіть, різними типами плодів, різними способами поширення плодів і насінин (3 – 4);
описує: ріст кореня, пагона; розвиток пагона з бруньки; досліди що підтверджують: фотосинтез; дихання;  випаровування води; транспорт речовин по рослині; поглинання коренем води; вплив мінеральних речовин на розвиток  рослин; процес запилення, пристосування рослин до різних способів запилення; розвиток рослини з насінини; способи поширення плодів і насінин; способи поширення плодів і насінин; результати власних спостережень;
характеризує: автотрофний тип живлення; будову кореня у зв’язку з функціями поглинання води та укріплення у ґрунті; будову стебла у зв’язку з функцією транспорту речовин; будову листка у зв’язку з функціями фотосинтезу, газообміну, випаровування води; бруньку як зачаток пагона; коренеплід як видозмінений корінь; цибулину, кореневище, як видозмінені підземні пагони; квітку як орган статевого розмноження рослин; запліднення (злиття статевих клітин, утворення зиготи);
порівнює за вказаними ознаками: процеси фотосинтезу та дихання; статеве і нестатеве розмноження;
пояснює: значення кореневої системи; роль судин і ситоподібних трубок у рослині; значення мінерального та повітряного живлення в житті рослин; значення фотосинтезу, дихання, випаровування води в житті рослин; біологічне значення видозмін вегетативних органів (на прикладах); біологічне значення суцвіть, плодів;
розпізнає: органи рослини; частини пагона, квітки, насінини;
визначає: спосіб запилення за будовою квітки; спосіб поширення плодів і насінин за особливостями їх будови;
уміє: розмножувати рослини одним зі способів вегетативного розмноження; пророщувати насінини; фіксувати результати спостережень;
дотримується правил: роботи з мікроскопом та лабораторним обладнанням; виконання малюнків біологічних об’єктів;
застосовує знання для догляду за рослинами;
робить висновок: відмінності рослин є наслідком їх здатності до фотосинтезу; видозміни органів рослин мають пристосувальний характер; про зв’язок органів у рослинному організмі.	
Тема 4. Різноманітність рослин (12 год)	
1	2	3	4	5	
43/1		Водорості (зелені, бурі, червоні, діатомові)
	Лабораторне дослідження:
будови зелених нитчастих водоростей	§ 38	
44/2		Мохи
	Лабораторне дослідження:
будови моху	§ 39	
45/3		Хвощі, плауни	Демонстрація:
•	гербарних зразків;
•	колекцій зображень (у тому числі електронних) рослин	§ 40,
Міні-проект (за вибором):
Як утворився торф і кам’яне вугілля?	
46/4		Папороті	Лабораторне дослідження:
будови папоротей	§ 41	
47/5		Голонасінні	Лабораторне дослідження:
будови голонасінних	§ 42	
48/6		Покритонасінні (квіткові)		§ 43	
49/7		Поняття про класифікацію рослин	Демонстрація:
•	гербарних зразків;
•	колекцій зображень (у тому числі електронних) рослин	§ 44	
50/8		Практична робота № 3. Порівняння будови мохів, папоротей та покритонасінних (квіткових) рослин	Демонстрація:
•	гербарних зразків;
•	колекцій зображень (у тому числі електронних) рослин	Міні-проект (за вибором):
Викопні рослини	
51/9		Екологічні групи рослин. Життєві форми рослин	Демонстрація:
•	гербарних зразків;
•	колекцій зображень (у тому числі електронних) рослин	§ 45	
52/10		Практична робота № 4. Визначення видів кімнатних рослин, придатних для вирощування в певних умовах		§ 44, 45	
53/11		Рослинні угруповання	Демонстрація:
•	гербарних зразків;
•	колекцій зображень (у тому числі електронних) рослинних угруповань	§ 46	
54/12		Значення рослин для існування життя на планеті Земля. Значення рослин для людини
	Демонстрація:
•	гербарних зразків;
•	колекцій зображень (у тому числі електронних) рослин та рослинних угруповань	с. 211 – 212	

Державні вимоги щодо рівня загальноосвітньої підготовки учнів
Учень/учениця:
називає: середовища існування водоростей, мохів, хвощів, плаунів, папоротей, голонасінних і покритонасінних рослин; групи рослин, які розмножуються спорами;  місце утворення спор у мохів, хвощів, плаунів, папоротей; групи рослин, які розмножуються насінням; місце утворення насіння у голонасінних (на прикладі хвойних) та покритонасінних рослин; основні життєві форми рослин; основні екологічні групи рослин; основні типи рослинних угруповань; рідкісні рослини своєї місцевості;
наводить приклади: зелених (одноклітинних, нитчастих), бурих, червоних, діатомових водоростей (2 – 3); мохів, хвощів, плаунів, папоротей (2 – 3); голонасінних і покритонасінних рослин (4 – 5); рослин різних екологічних груп (2 – 3); рослин різних життєвих форм (4 – 5); панівних рослин різних рослинних угруповань: лісів, степів, лук, боліт (4 – 5); пристосувань рослин до середовища існування (4 – 5); використання людиною водоростей, мохів, хвощів, плаунів, папоротей, голонасінних і покритонасінних рослин; сільськогосподарських рослин;
описує: будову тіла водоростей, мохів, хвощів, плаунів, папоротей, голонасінних (на прикладі хвойних) і покритонасінних (квіткових) рослин; розмноження водоростей (на прикладі зелених водоростей), мохів, хвощів, плаунів, папоротей, голонасінних і покритонасінних (квіткових) рослин;
характеризує: запліднення рослин, які розмножуються спорами; запліднення рослин, які розмножуються насінням; значення водоростей, мохів, хвощів, плаунів, папоротей, голонасінних і покритонасінних рослин у природі;
порівнює за вказаними ознаками: мохи і водорості; мохи і папороті; папороті і покритонасінні (квіткові) рослини; голонасінні та покритонасінні (квіткові) рослини; рослини різних екологічних груп і життєвих форм;
пояснює відповідними прикладами: пристосувальне значення різних життєвих форм та екологічних груп рослин; зв’язок між складом рослинних угруповань та умовами середовища;
розпізнає: рослини різних систематичних груп (водоростей, мохів, хвощів, плаунів, папоротей, голонасінних і покритонасінних); основні життєві форми рослин; рослини різних екологічних груп; основні типи рослинних угруповань;
уміє: визначати назви рослин за допомогою атласів-визначників; визначати, до якої групи належить рослина за ознаками будови тіла;
робить висновок: будова організмів – це результат їх пристосування до умов середовища;
оцінює: значення рослин для існування життя на планеті Земля; значення рослин для людини.

Тема 5. Гриби (9 год)	
1	2	3	4	5	
55/1		Гриби. Особливості  живлення грибів 		§ 47	
56/2		Особливості будови грибів. Розмноження та поширення грибів	Лабораторні дослідження:
будови шапинкових грибів
	§ 48	
57/3		Групи макроскопічних грибів: симбіотичні, паразитичні та сапротрофні гриби		§ 49	
58/4		Значення грибів у житті людини. Шапинкові отруйні гриби	Демонстрація
їстівних, отруйних грибів	§ 50, 51	
59/5		Практична робота № 5. Розпізнавання їстівних та отруйних грибів своєї місцевості	Демонстрація
їстівних, отруйних грибів	§ 50, 51	
60/6		Дріжджі – одноклітинні гриби.
Цвілеві гриби 	Лабораторні дослідження:
будови цвілевих грибів (за допомогою оптичного мікроскопа).
Демонстрація
цвілевих грибів	§ 52	
61/7		Паразитичні – фітопатогенні та зоопатогенні гриби 	Демонстрація
паразитичних грибів	§ 53	
62/8		Лишайники	Демонстрація
лишайників	§ 54
Міні-проект 
(за вибором):
Гриби у біосфері та житті людини	
63/9		Значення грибів у природі. Захист міні-проектів
		с. 249 – 250	

Державні вимоги щодо рівня загальноосвітньої підготовки учнів
Учень/учениця:
називає: найпоширеніші види грибів своєї місцевості; ознаки грибної клітини; спільні риси в будові клітин грибів і рослин; спільні риси в будові клітин грибів і тварин; основні групи грибів за їх способом живлення; способи розмноження грибів; групи лишайників;
наводить приклади: використання людиною грибів та лишайників; їстівних та отруйних грибів свого краю; співіснування грибів з рослинами;
описує: особливості живлення грибів; будову грибниці, плодового тіла; будову лишайників; результати спостережень цвілевих грибів за допомогою оптичного мікроскопа;
порівнює за визначними ознаками: гриби і рослини; цвілеві та шапинкові гриби;
пояснює: взаємозв’язок грибів і вищих рослин; співіснування грибів і водоростей у лишайниках; роль грибів у екосистемах; значення штучного вирощування грибів; як відрізнити отруйні гриби (на прикладах видів своєї місцевості); негативні наслідки вживання в їжу продуктів, що вражені цвілевими грибами;
розпізнає: їстівні та отруйні гриби своєї місцевості; накипні, листуваті, кущисті лишайники;
дотримується правил: роботи з мікроскопом та лабораторним обладнанням; виконання рисунків біологічних об’єктів;
застосовує знання для: зберігання продуктів харчування; профілактики захворювань, що спричиняються грибами; профілактики отруєння грибами;
оцінює: значення грибів та лишайників у біосфері.
	
Узагальнення (2 год)	
1	2	3	4	5	
64/1		Будова та життєдіяльність організмів			
65/2		Узагальнення			
Екскурсії	
66		Різноманітність рослин свого краю			
67		Вивчення рослинних угруповань			

Резервний час – 3 год.